Lõkke ohutu tegemise põhimõte on tegelikult lihtne: lõkkekoha pinnas tuleb ette valmistada. Lõkkepaiga ümbrusest tuleb ära koristada igasugune süttiv materjal ja mõistlik on ümbritseda lõkkekoht suuremate kividega, et tuli ka kogemata kombel selleks ettenähtud alalt ei väljuks. "Lõkkepaika valides peab arvestama sellegagi, et läheduses ei oleks elektriliine, sest lõkkesuitsuga kõrgusesse tõusev kuum keeris võib elektriliinide läheduses põhjustada suurema õnnetuse," selgitas päästeameti ennetustöö osakonna ekspert Mikko Virkala.
Virkala tuletas meelde, et tuld tasub teha tuuletu või tuulevaikse ilmaga. Kui tuul tekitab ohutuse suhtes väiksemagi kahtluse, tasub otsustada pisema jaanilõkke kasuks. Selleks et lõkkest ei areneks tulekahju, tuleb see teha hoonetest, metsast ja põlevmaterjalist ohutusse kaugusesse. "See kaugus sõltub eelkõige lõkke suurusest, kuid vähim ohutu kaugus on kaheksa meetrit ehk umbes 13 sammu. Suurema lõkke korral tuleb ohutuks kauguseks arvestada veel rohkem," kordas päästeameti ennetustöö osakonna ekspert üle peamised lõkke tegemise põhimõtted.
Lõkke lähedal peavad kindlasti käepärast olema esmased tulekustutusvahendid – ämbritäis vett või tulekustuti, et vajadusel leeke summutada ning lõket kontrolli all hoida. Lõket ei jäeta hetkekski järelevalveta, sest õnnetuseks piisab ka paarist sekundist.
Grillseadme kasutamisel peab sarnaselt lõkke tegemisega järgima ohutu kauguse nõuet – ohutu kauguse valmimisel tuleb lähtuda eelkõige seadme kasutusjuhendist. Selle puudumisel on mõistlik valida seadme kauguseks süttimisohtlikest materjalidest, metsast või hoonetest vähemalt kaheksa meetrit. Ka grilli lähedal hoiab hea meister esmaseid tulekustutusvahendeid. Kui kasutate grilli esimest korda, lugege enne kindlasti läbi seadme kasutusjuhend.
Nii lõkke tegemisel kui ka grillimisel palub päästeamet kõigil arvestada ka naabritega. Lõkke tegemist ja grillimist puudutavate ning muude tuleohutusküsimuste puhul võib helistada riigiinfotelefonil 1247.