![Saunaviha tegemiseks tohib kaseoksi tuua riigimetsast.](http://f8.pmo.ee/o5tiyPWGQsnO5Y9RakSBoxDYWbQ=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/06/19/16163751t1h61c8.jpg)
Riigimetsa majandamise keskus tuletab pühade lähenedes meelde igaüheõigust ja võimalust tuua riigimetsast värske saunaviha tarbeks kaseoksi.
Riigimetsa majandamise keskus tuletab pühade lähenedes meelde igaüheõigust ja võimalust tuua riigimetsast värske saunaviha tarbeks kaseoksi.
Vanarahvatarkus ütleb, et saunavihtade valmistamise magusaim aeg on vahetult enne või pärast jaanipühi, sel ajal tehtud vihad saab kuivatada ja säilitada talveperioodiks.
Kohe kasutamiseks – nii lõhnaks kui ka vihtlemiseks – võib kasevihta teha sisuliselt kogu suve vältel. Kevadine viht on aromaatsem, aga hiljem tehtu on tugevam ja vastupidavam.
Kaseoksi, nii nagu marju-seenigi, tohib riigimetsast oma tarbeks korjata praktiliselt kõikjalt. Saunasõpradel tuleb vaid meeles pidada, et oksi võtma minnes loodust ei kahjustaks ega noori kaskesid okstest liiga lagedaks ei teeks.
Riigimetsa alasid on kõige lihtsam tuvastada RMK veebilehe kaardirakenduse või mobiiliäpi abil. Vihategemiseks sobilikke noori kaski leiab peaaegu igast metsakooslusest.
Riigimets, kuhu tohib julgelt saunaviha jaoks oksi otsima minna, on RMK kaardil tähistatud tumerohelisega. Kaitsealad on märgitud pruuniga, sealt oksi võttes tuleb olla eriti hoolas, et oma tegevusega ei häiriks ega kahjustaks loodust. Sinisega on kaardile kantud elektriliinid, mille alt võib samuti saunaviha tarvis oksi võtta.
Erametsadest on soovitatav saunaviha jaoks oksi võtta vaid kokkuleppel maaomanikuga.
Loodetavasti saab pühadeaegsest saunaviha tegemisest samasugune tava, nagu on paljudele peredele kujunenud traditsiooniks tuua jõulude ajal riigimetsast koju kuusepuu.
Kes end saunaviha tegemises väga kindlalt ei tunne, saab teadmisi RMK kodulehelt või sotsiaalmeediast, kus on olemas ka videoõpetused. Samuti leiab samast teavet saunaviha tegemise töötubade kohta.