![Lilleniit Rakveres Jaama tänaval.](http://f12.pmo.ee/Bpurbmu3vp--4h8syRLg26g5elc=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/06/21/16169173t1h4725.jpg)
Rakvere linn on aastatega läinud seda teed, et vähendanud järjest niidetavate alade pügamissagedust. Sellega on kaasnenud looduslik mitmekesistumine ja väiksema niitmissageduse tõttu ka teatav ökonoomsus.
Rakvere linn on aastatega läinud seda teed, et vähendanud järjest niidetavate alade pügamissagedust. Sellega on kaasnenud looduslik mitmekesistumine ja väiksema niitmissageduse tõttu ka teatav ökonoomsus.
Rakvere linnavalitsuse teatel toob taimkatte vohamine loodusliku mitmekesisuse linnainimestele koju kätte. Sedasama aspekti peetakse silmas ka uute haljasalade projekteerimisel. Linnaaednik Kärt-Mari Paju sõnul on eesmärk pakkuda tasakaalu hooldatud alade ja planeeritud elurikkuse vahel ning täiendada looduslikku keskkonda liigirikkusega. Oluline on ka majanduslik aspekt.
Linnas hooldatakse praegu 124 haljasala. Neil aladel, kus elurikkust arendatakse, niidetakse haljastust üks või kaks korda aastas, et niidutaimed saaksid omas tempos areneda. Niiduala võib kaugelt vaadates välja paista kui üks suur hooldamata ala, aga lähemalt uurides võib märgata paljusid eri taimeliike ja mitmekesist putukate maailma.
"2024. aasta lõpus hakatakse haljasalade hoolduspasse uuesti üle vaatama pilguga, kus on mõistlik niitmisega piiri pidada ja milliseid alasid tuleks siiski sagedamini niita. Uues hankes on juba uued tingimused sees," ütles Paju.