![Pooled viimase viie aasta jooksul suvekuudel juhtunud veeõnnetustest on toimunud suplemisel või vettehüppel.](http://f7.pmo.ee/PcvTUE1tqTOrvuikxg-9_2rInbo=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/07/11/16214801t1h60cc.jpg)
Päästeameti statistika kohaselt on 63 protsenti uppunutest alkoholijoobes või joobekahtlusega. Soojade ilmade taustal kutsuvad päästjad inimesi targalt käituma ehk napsi võtnult kadal püsima.
Päästeameti statistika kohaselt on 63 protsenti uppunutest alkoholijoobes või joobekahtlusega. Soojade ilmade taustal kutsuvad päästjad inimesi targalt käituma ehk napsi võtnult kadal püsima.
Päästeameti ennetustöö osakonna juhataja Janika Usin nendib, et alkohol mängib endiselt suurt rolli veeõnnetuste põhjustajana. "Kurb on tõdeda, et inimeste hoiakud on visad muutuma. Alkohol ja suplemine on endiselt levinud kombinatsioon, mida peegeldab ka kurb statistika. Meie sõnum Eesti inimesele on, et kui jood, püsi kaldal või väldi üldse alkoholi. Ärme jäta oma rumaluse tõttu enda lähedasi leinama. Palume kõigil suplejatel olla veekogu ääres ettevaatlik, hoida silma peal ka oma lähedastel, eriti lastel ja vanemaealistel," lisab Usin.
Kümne aasta jooksul on suvekuudel suplemise tõttu elu kaotanud 103 inimest. Neist üheksa olid kuni 17-aastased noored. Kõige sagedasemad uppumise kohad olid järved, seejärel jõed ja mererannad. Möödunud aastal uppus Eestis 38 inimest, kellest neli olid lapsed.
Veeõnnetuste kõige sagedasemad põhjused on laste järelevalveta jätmine, joobes ujumine, oma võimete ülehindamine, vales kohas vette hüppamine, lihaskramp ja vetikatesse takerdumine.