Sel aastal on sagenenud juhtumid, kus petturid väidavad telefonikõnes inimestele, et nende lähedane on põhjustanud liiklusõnnetuse või sattunud sellesse ning viivitamatult on vaja ravi jaoks raha. Inimesel palutakse kiiresti leida sularaha ning see üle anda koju saabuvale kullerile.
Petturid pöörduvad inimeste poole erinevate asutuste nimel ja ettekäänetega. Näiteks 18. aprillil sai kannatanu kõne end Tele2 telefonioperaatorina esitlenud inimeselt, kes teatas, et leping läheb muutmisele. Mõned minutid hiljem helistati väidetavalt politseist ja teatati, et telefonioperaator on tegelikult pettur ja politsei vajab tema kinnipidamiseks abi. Selleks palus end politseinikuna esitlenud kurjategija inimesel viia sularaha pakiautomaati, et rahale järele minev pettur teolt tabada. Inimeselt peteti välja ligi 30 000 eurot.
4. aprillil helistati 90-aastasele naisele väidetavalt prokuratuurist. Talle öeldi, et tema tütar põhjustas avarii ning ravi jaoks tuleb anda raha. Naine andis sularaha üle tema koju saabunud kullerile, kes esitles ennast prokurörina.
Viru ringkonnaprokuratuuri prokurör Riina Bogens paneb inimestele südamele, et prokuratuuri töötajad ei palu inimestelt kunagi telefoni teel raha. "Kahjuks esitlevad kelmid end ka riigitöötajate, sealhulgas politseiametnike ja prokuröridena. Tõesti, nii prokuratuuri kui politseiga kokku puutudes tekib vahel olukordi, kus inimene riigile raha võlgneb, kuid neil juhtudel ei ole see inimesele kunagi üllatus. Rahalisele kohustusele eelnevad menetlustoimingud ja siis saadetakse inimesele dokument, näiteks trahviteade või määrus, milles on märgitud ka kindel maksetähtaeg ning suunised ülekande tegemiseks riigiasutuse kontole. Riigile ei tule kunagi makseid teha viivitamatult, eraisikute kontodele või koduuksel sularaha üle andes," rääkis Bogens.